Kā Tu radi ietekmi savā darbā? Protams, Tu vari vadīt lielu projektu vai noslēgt nozīmīgu darījumu, taču ir desmitiem ikdienas darbību, kuras vari darīt, lai bez lielām piepūlēm nodrošinātu, ka paveic pareizās lietas, īstenojot savas idejas un palīdzot virzīt uz priekšu savu komandu un karjeru.
Ja, runājot par padarīto, galvenā uzmanība tiks pievērsta tikai paveikto darbu sarakstam, tad svarīgas ieinteresētās personas var atslābt vai pazaudēt no redzesloka to, kas viņiem patiesi rūp.
Tavi klausītāji tevi labāk sapratīs un uztvers kā spēcīgu komunikatoru un skaidru domātāju, ja sniegsi viņiem vienkāršu ietvaru, lai izskaidrotu to, ko gatavojies teikt.
Svarīgi ir ne tikai tas, ko Tu saki, bet arī tas, kā Tu to saki. Kad uzsver galvenos vārdus un frāzes, Tu uzrunā pārliecinoši un ietekmīgi un palīdzi auditorijai atcerēties savu vēstījumu.
Precīzi norādi, kas un līdz kuram datumam ir jādara saņēmējiem, lai pārliecinātos, ka tavas e-pasta vēstules novedīs pie rīcības.
Lai pārliecinātos, ka strādā pie svarīgākajiem uzdevumiem, regulāri nosaki prioritātes un atvēli laiku, lai izpildītu šos uzdevumus.
Var būt sarežģīti atrast kādu mierīgāku un klusāku brīdi, lai pievērstos padziļinātam darbam, kas rada jaunas atziņas un reālu progresu. Jautā savam vadītājam palīdzību, lai pasargātu laiku, kas nepieciešams svarīgāko darbu izpildei.
Vai ir kāds uzdevums vai projekts, kuru esi gatavs vadīt, ja vien tavs vadītājs iedotu tev atslēgas? Kopā ar savu vadītāju izstrādā plānu, kas piešķirs tev lielāku autonomiju. Iespējams, Tu pamanīsi veidus, kā šo darbu var veikt vēl labāk.
Tā vietā, lai par kaut ko sūdzētos – par nepilnīgu progresu, garlaicīgu uzdevumu – nosaki, kādas darbības vari veikt, lai aktīvi uzlabotu situāciju.
Aizņemtība var būt pašsaprotama, bet vai esi aizņemts ar reaktīvu darbu, kas vienkāršo uztur “status quo”, vai arī ar proaktīvu darbu, kas veicina izaugsmi un inovācijas? Nosaki pareizo proaktīvā un reaktīvā darba attiecību savai situācijai.
Kādas neparedzētas nepilnības varētu izjaukt tavu plānu? Kādas iespējas Tu varētu palaist garām? Izmēģini dažus “kas būtu, ja..”, lai izlauztos no ierastās domāšanas un pamanītu potenciālas problēmas un efektivitātes ieguvumus.
Ne tikai atrisini tūlītēju problēmu, bet atklāj un risini problēmas pamatā citas esošās problēmas, kas to veicina.
Viens labs veids, kā palielināt savu pašapziņu un darba rezultātus, ir gūtās atziņas iekļaut nākotnes plānos. Ikdienas pārdomas var būt pārsteidzoši spēcīgs instruments, lai to izdarītu.
Tev ir lielāka iespēja saņemt atzinību, resursus un palīdzību, kas nepieciešama no vadītāja, ja komunicēsi par saviem sasniegumiem, prioritātēm un šķēršļiem tavam vadītājam ērtā un pārskatāmā veidā.
Iespējams, ka tavs vadītājs nezina par visu, kas ir tavā darāmo darbu sarakstā, kad viņš tev uzdod papildu darbu. Lai vienotos par nepieciešamajiem kompromisiem un nodrošinātu, ka joprojām koncentrējies uz svarīgākajiem darbiem, sastādi plānu un pārrunā to ar savu vadītāju.
Bieži vien ir vieglāk izpētīt problēmas un panākt vēlamās izmaiņas no sava vadītāja (neliekot viņam ieņemt aizsardzības pozīciju vai neapdraudot jūsu savstarpējās attiecības), ja izaicinājumus formulēsi kā jautājumus.
Tu vari atvieglot sava vadītāja darbu, vairot uzticību un pat ietekmēt problēmas risinājuma iznākumu, ja ne tikai atzīsi problēmu, bet arī piedāvāsi tās iespējamos risināšanas veidus.
Uzzini, ko tavs vadītājs novērtē visvairāk, kad Tu lūdz atgriezenisko saiti. Un, cerams, uzzini arī kaut ko jaunu par savu sniegumu, ko citādāk nekad nebūtu uzzinājis.
Kļūdu noliegšana vai noniecināšana neļaus tām pazust, bet gan mazinās tavu uzticamību. Saglabā un pat uzlabo savu reputāciju, godprātīgi novēršot savas kļūdas un izstrādājot plānu, kā tās labot.
Tu parādīsi, ka Tev vairāk rūp atrast labāko atbildi, nevis virzīt savu darba kārtību. Varbūt pat uzzināsi kaut ko jaunu, kas mainīs Tavu domāšanu, ja centīsies saprast otras personas viedokli.
Pievienojoties tenkošanai, pat ja tā ir patīkama sajūta, iespējams, neko neizdosies atrisināt. Tā vietā mēģini paplašināt kolēģa perspektīvu – vai pāorientē sarunu, uzdodot jautājumus.
Bieži vien ir liela atšķirība starp to, kā Tu pats sevi redzi, un to, kā Tevi redz citi. Pajautā uzticamam mentoram, kolēģim vai vadītājam, kā Tu uzvedies konkrētās situācijās, lai pārliecinātos, ka tas atbilst taviem novērojumiem.
Ja nepievērsīsi uzmanību savai labsajūtai, pastāv risks, ka jutīsies pārņemts, sevi izsmelsi un kļūsi mazāk efektīvs. Bieži pārdomā to, ko izjūti, lai varētu noteikt prioritātes savām vajadzībām un saņemt atbalstu to apmierināšanai.
Negatīvas domas par sevi un savu darbu var izsmelt tavu garīgo enerģiju un novērst uzmanību no mērķu sasniegšanas. Nākamreiz, kad tevi pārņem negatīvs noskaņojums, pieraksti, kas darās tavā galvā, un apzināti strādā pie tā, lai mainītu savu perspektīvu.
Ņemot vērā kilometriem garo darāmo darbu sarakstu, ir viegli izmantot darba pārtraukumus, lai ieplānotu tikšanās, atbildētu uz e-pastiem vai paveiktu citus uzdevumus. Taču, lai Tu varētu strādāt produktīvi, tavām smadzenēm ir nepieciešamas regulāras iespējas patiesi uzlādēties.
Viens no galvenajiem faktoriem, kā novērst izdegšanu – it īpaši, ja strādā no mājām, – ir nepieļaut, ka darbs skar Tavu personīgo dzīvi. Ja izveidosi rituālu darba dienas noslēgumam, Tu varēsi panākt veselīgu pāreju no savas darba dzīves uz personīgo dzīvi.
Tulkojusi Anna Rūna-Umbraško.
Lai regulāri lasītu rakstus prasmju attīstībai un efektivitātes uzlabošanai,
piesakies jaunumu saņemšanai un iesaki šo blogu saviem kolēģiem un draugiem.
© 2024 Jhana. Visas tiesības aizsargātas.